![A legszebb vulkán kitörése és robbanása: turizmusból menekülés lett](https://images.promotions.hu/article/71225/1562240782_vulkan_kitores_stromboli_promotions.hu.jpg?crop=1013,472,4,89&width=386)
A legszebb vulkán kitörése és robbanása: turizmusból menekülés lett
Olvass tovább...
A hazánkhoz legközelebb lévő vulkán gyorsan képes aktiválódni, ha ez bekövetkezik, a Szent Anna-tó környéke merőben megváltozhat.
A mesés romániai Szent Anna-tó egy vulkánkitörésnek köszönhető, szinte szabályos kör alakú, de a medre, amely az egykori vulkán krátere volt, tölcsér alakú. Magyarországról is számos turista érkezik a tóhoz, hogy megcsodálja vagy megmártózzon benne, habár 2018 áprilisa óta tilos fürödni benne. Nem tett jót a tó vizének a nyári idényben fürdőző turistaáradat, akik révén rengeteg naptej került a vízbe, így környezetvédelmi megfontolásból kitiltották a fürdőzőket.
A tavat létrehozó Csomád vulkán utoljára mintegy 30 ezer éve robbant ki magából, méghozzá hatalmas erővel.
Legalábbis a több tíz kilométeres távolságba szétszóródott horzsakövekből és a legpusztítóbb kitörési folyamat, a tűzforró izzófelhők hegy oldalán megtalált nyomaiból erre következtetnek a kutatók. Ereje hasonló lehetett, mint a Pompejit és Herkulaneumot elpusztító Vezúv időszámításunk után 79-ben.
Olvass tovább...
Harangi Szabolcs, az ELTE TTK Földrajz- és Földtudományi Intézetének igazgatója és vulkanológus kutatótársai alaposan megvizsgáltáka hegyet, és azt tapasztalták, hogy magmakamrájában még mindig van olvadék. Ebből arra lehet következtetni, hogy a békésnek tűnő Csomád nem tekinthető végleg kialudt vulkánnak. Jelenleg semmilyen látható jel nem utal arra, hogy kitörni készül, de nincs rá garancia, hogy ez így is marad.
A szakértők szerint akár hónapok alatt is olyan változások történhetnek a Csomád magmatárolójában, amelyek kitöréshez vezethetnek, így folyamatosan szemmel tartják a vulkanológusok.
Legutóbb 22 helyen mérték a gáz kiáramlását, amiből meg lehetett becsülni a mélyből feljövő és felszínre jutó szén-dioxid éves mennyiségét, olvasható az ELTE honlapján. A szén-dioxid-gázok izotóp-összetétele arra utal, hogy részben magmás eredetűek, és feltételezhető, hogy a földkéreg alsó részén lévő magmás testből származnak.
Olvass tovább...
A Kárpát-medence vulkáni területein ez volt az első ilyen, modern eszközökkel végzett mérés a szén-dioxid-kiáramlás meghatározására.
A Csomádnál és környezetében számos helyen megtalálhatók a vulkáni területekre jellemző mofetták, azaz olyan helyszínek, ahol erős a szén-dioxid-kiáramlás, ebből is látszik, hogy a vulkán a mélyben továbbra is tevékeny. A legismertebb ilyen hely az Apor lányok feredője, a Büdös-barlang és a Buffogó-láp.
A Kárpát-medence kialakulásának utolsó húszmillió évében, a miocénben és a pliocénben viszonylag élénk vulkáni tevékenység zajlott, például az Északi-középhegység területén is.
Szakértők szerint nem kell katasztrófától tartanunk, a jelenlegi állapotában a Badacsony már nem képes újra kitörni, a földszerkezet ugyanis nem ad rá lehetőséget.
Ha netán mégis összeállna egy bizonyos mennyiségű magma a dombság alatt, és elindulna fölfelé, akkor is legfeljebb a kéreg-köpeny határig jutna, de áttörni nem tudná. Ehelyett a magma kihűlne, megszilárdulna és odanőne a kéreghatárhoz, vastagítva azt.
Forrás: MTA