![2000 éves egyiptomi szarkofágot nyitottak ki, amit benne találtak az még az átoknál is hátborzongatóbb](https://images.promotions.hu/article/114729/1700680453_profimedia-0028089254.jpg?crop=1793,740,0,147&width=386)
2000 éves egyiptomi szarkofágot nyitottak ki, amit benne találtak az még az átoknál is hátborzongatóbb
Olvass tovább...
A Notre Dame több száz éves titkot rejtett, még ma sem tudnának róla, ha nem történik tragédia.
Az egész világ Párizsra figyel amely most az olimpiának ad otthont, néhány évvel ezelőtt azonban egészen más miatt került a figyelem középpontjában. 2019-ben lángra gyulladt a Notre Dame, amelynek a restaurálása rengeteg időt és energiát emésztett fel, ám igen érdekes felfedezéseket is tartogatott.
A Notre Dame-i székesegyház kereszthajója alatt végzett ásatások során a régészek két rendkívül jól megőrzött ólomszarkofágot tártak fel, amelyek különleges történeteket mesélnek el a középkori Franciaországról. Az egyik szarkofágban Antoine de la Porte kanonok maradványait találták, aki a 18. században élt és jelentős szerepet játszott a székesegyház renoválásában.
A kanonok 1710-ben halt meg, és a sírjában három bronzéremmel együtt találták meg, amelyek az ő arcképét ábrázolták. A kanonok fogai és csontjai arra utalnak, hogy életét nagy kényelemben és jólétben élte le. Érdekesség, hogy a kanonok nagy valószínűséggel köszvénytől szenvedett, ami a korabeli elit körében gyakori betegség volt, és gazdag étrenddel és alkohol fogyasztásával hozható összefüggésbe.
Olvass tovább...
A másik szarkofág még izgalmasabb leleteket rejtett. Benne egy fiatal, hosszúkás koponyájú lovag maradványait találták, aki a 14. században élt. Ez a lovag, aki halálakor a harmincas éveiben járhatott, különleges fizikai tulajdonságokkal rendelkezett: koponyája szándékos koponyamódosítás eredményeként hosszúkás volt. A középkori Európában ez a gyakorlat az elit és kiváltságos csoportokhoz kötődött, így a lovag magas társadalmi státuszát tükrözi.
Az endoszkópos vizsgálatok során a kutatók növényi maradványokat, textíliákat és szerves anyagokat találtak a szarkofágban, amelyek között különösen érdekesek voltak a fej körül talált levelek, amelyek valószínűleg bukszusfa levelei. Ezek a levelek a korabeli elit és vallási vezetők temetkezési szokásainak részét képezték, és a test minél jobb megőrzését szolgálták.).
Olvass tovább...
A Notre Dame alatti ásatások során a régészek nemcsak a két szarkofágot találták meg, hanem egy sor más, értékes leletet is. Például egy 13. századi roodszerkezet (a roodszerkezet, vagy más néven kórusrekesztő (rood screen), egy templomi belső építészeti elem, amely elválasztja a szentélyt vagy a kórust a templom hajójától. Ezt a szerkezetet gyakran egy nagy kereszt (rood) díszíti, amely Jézus keresztre feszítését ábrázolja, innen ered a neve. A középkori európai templomokban általánosan használták, és a kórusrekesztő általában gazdagon díszített volt faragott és festett elemekkel) festett szobrainak töredékeit, amelyek új betekintést nyújtanak a székesegyház történetébe és az ott eltemetett személyek társadalmi státuszába. Az ásatások során feltárt festett szobrok és díszítések aranyfóliával voltak bevonva, ami jelentős művészeti és történelmi értéket képvisel.
[[cikk3]]
A kutatók folytatják a maradványok elemzését, beleértve az étrendi szokások és a halál okának vizsgálatát is, amelyeket DNS-tesztekkel és egyéb tudományos módszerekkel fognak részletesen feltárni. Ezek az ásatások nemcsak a Notre Dame újjáépítéséhez járulnak hozzá, hanem a középkori Franciaország társadalmi és vallási struktúráinak megértéséhez is jelentős mértékben hozzájárulnak.
Videó a felfedezésről:
[[vid1]]
forrás: Archaeology Magazine